Subject: Vs: küsin pisut täpsustust
From: "Carmen Katariina Sikk" <[email-masked]>
To: <[email-masked]>
Cc: Kärolin Jenas <[email-masked]>
Date: Fri, 24 May 2024 10:30:35 +0300

Tere!

Vastas Aet:

Sarnaselt soolestikus tekkivatele hormoonidele seonduvad manustatavad
glükagoonitaoline peptiid-1- (GLP-1), glükoosisõltuv insulinotroopne
polüpeptiid (GIP) ja glükagoon organismis spetsiifiliste retseptoritega
(sihtmärkidega), teiste hulgas kõhunäärmes, ajus ja maksas. Seeläbi
suureneb toidu mõjul kõhunäärmest eritatava insuliini kogus ja
reguleeritakse vere glükoosisisaldust. Mõju nendele retseptoritele
vähendab ka söögiisu ja seeläbi kehamassi.

Parimate soovidega

Carmen Katariina Sikk

Ravimiameti kommunikatsioonijuht

Tel 737 4140

[email-masked]

Saatja: Sirje Maasikamäe <[email-masked]>
Saatmisaeg: neljapäev, 23. mai 2024 16:47
Adressaat: Carmen Katariina Sikk <[email-masked]>
Teema: küsin pisut täpsustust

Tähelepanu! Tegemist on väljastpoolt asutust saabunud kirjaga. Tundmatu
saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Tere!

Kas võiks nö tavainimesele natuke lahti seletada seda lauset, mis on
allpool. St kuidas sellised ravimid toimivad? Kas need vähendavad söögiisu
vms?

Tervitades

Sirje

„Praegu on on kaalulangetusravimite puhul pilk suunatud eelkõige GLP-1
kombinatsioonidele teiste seedetrakti ja pankrease hormoonidega: kõige
tuntumad on nn topelt-agonistid (GLP-1 + GIP) ja kolmik-agonistid (GLP-1 +
GIP + glükagoon),” selgitab Ravimiameti müügilubade osakonna juhataja Aet
Viispert.